Ungdomskriminalitet
Politimannen John Kjetil tok sosionomutdanning for å forstå. Her er hans råd om unge kriminelle
Som politi ble John Kjetil Støle så frustrert over barnevernet at han utdannet seg til sosionom for å forstå dem bedre. Han gir gjerne råd til politikere som vil bekjempe ungdomskriminalitet.
Barnevern og politi må få bedre forståelse for hverandres arbeid, mener John Kjetil Støle.
Erling Slyngstad-Hægeland
solfrid.rod@lomedia.no
John Kjetil Støle er forebyggende fagleder med ansvar for barn og unge på Vennesla og Iveland politistasjon. Han er også utdannet sosionom.
Når Fontene ringer har han akkurat lest VGs sak om at politiet etterlyser virkemidler mot kriminelle under 15 år. Her uttaler statsminister Jonas Gahr Støre at det trengs nye tilbud som håndterer denne gruppa på en forsvarlig måte.
«Vi trenger et sterkt barnevern, og vi trenger et sterkt politi. Men vi må ha et eller annet imellom fengsel og barnevernsinstitusjon (...). Vi har satt dyktige fagfolk i arbeid for å finne ut hvordan dette skal gjøres», sier Støre til VG.
John Kjetil Støle har en klar beskjed til Støre:
– Ofte er det sånn at de som gir råd sitter ganske langt unna gata eller barnevernsinstitusjonene. Jeg har møtt mange byråkrater som blir overrasket når vi som møter disse ungdommene forteller om hvordan det faktisk er der ute.
– Du kunne kanskje tenke deg å sitte i dette utvalget?
– Absolutt. Jonas Gahr Støre, det er bare å ta kontakt!
Kloke hoder og varme hjerter
Det er lett å snakke om at det trengs nye, tverrfaglige tilbud, men i virkeligheten finnes det svært få som har kompetanse til å jobbe der, erfarer Støle. Da han jobbet på barnevernsinstitusjon, sluttet 30 ansatte på to år fordi det ble for tøft.
– Skal politikerne lykkes, må de bygge den kompetansen. Og så må det satses skikkelig i flere ledd, mener Støle.
Han mener politiet må trenes i å håndtere kriminelle unge på en måte som ikke påfører dem nok et nederlag og en bekreftelse på at de hater politiet.
– Jeg har stor tro på relasjonsbygging. Det tar tid. Både under pågripelser og i tida etterpå trengs det kloke hoder og varme hjerter. Når en ungdom forteller at hen er utsatt for overgrep, er det i dag rett ut og åtte måneders ventetid på psykolog. Det må være nok ressurser til å ta tak i ting der og da, mener Støle.
Erling Slyngstad-Hægeland
Strenge rammer og omsorg
Han understreker at det er drastisk å stenge barn inne, men etter å ha besøkt ungdomsenhetene på Eidsvoll og i Bergen, konkluderer han med at de fungerer bra når det ikke finnes andre alternativer.
– Strenge rammer med litt kjærlighet og omsorg kan i mange tilfeller være helt nødvendig for å stoppe onde sirkler med rus og kriminalitet, påpeker Støle.
– Samtidig må vi huske at dette er barn, barn som har det vanskelig. De trenger kompetente fagfolk. Verken politiet eller barnevernet har nødvendigvis rett kompetanse. Når du står i slike situasjoner uten hjemler til å gjøre det som trengs, vil du mislykkes, mener han.
Støle advarer også mot å tro at flere plasser her er nok. Den virkelige jobben må nemlig skje på vei tilbake til samfunnet, mener han.
Støle jobbet tidligere i Konfliktrådet og har hatt ansvar for ungdomsstraff og ungdomsoppfølging. Engasjementer for ungdommene strekker seg inn i privatlivet.
Politimannen og sosionomen har stadig unge boende på hybel hjemme hos seg. De står gjerne på bar bakke uten nettverk, og trenger rutiner og oppfølging for ikke å skli tilbake i kriminalitet, erfarer han.
Støle tilbyr dette som ledd i sitt sterke engasjement, men oppfordrer politikerne til å sette dette i system.
– Jeg melder meg
Alle snakker om forebygging og tverrfaglig samarbeid, men Støle etterlyser en mer nysgjerrig og ydmyk diskusjon om hva det betyr.
Hans erfaring fra barnevern og politi er at begge er misfornøyd med hverandre. Selv ble han så frustrert over barnevernet at han utdannet seg til sosionom for å forstå dem bedre.
– De mangler forståelse for hverandre. Hvis vi skal lykkes med ungdommen, må begge forstå mer av den andre, sier Støle.
Han mener det jobbes for lite kunnskapsbasert med ungdomskriminalitet i dag.
– Det brukes mye penger på reparasjon av dårlig forebyggende arbeid. Mye av det forebyggende arbeidet er ikke lovpålagt, og det er uklart hvem som har ansvaret. Vi vet mye om hvem som har risiko for utenforskap. Den kunnskapen må brukes, fastslår han.
– Hva er ditt viktigste budskap til Støre?
– Sats mer på forebygging framfor brannslukking! Initiativet om noe imellom barnevern og politi er riktig og viktig, og de som jobber på gata og på institusjonene må være med i den arbeidsgruppa. Ta kontakt! Jeg melder meg.
![Warning](/neodirect/static/9/New elements 2024/Icons/warning.png)