Lønnsoppgjøret
Forbundsleder Anne Finborud svarer på hvorfor Skolenes landsforbund sa ja til oppgjøret
– Det er frustrasjon og sinne blant våre medlemmer, sier Rune Nielsen, som er plasstillitsvalgt og hovedtillitsvalgt for SL i Bergen.
SVARER PÅ KRITIKK: Avtroppende forbundsleder Anne Finborud mener at SL i årets oppgjør har fått rimelig god fordeling på lønnstrinnene til de stillingsgruppene medlemmene er i.
Sidsel Valum
sidsel@lomedia.no
– Det er pinlig for våre medlemmer å møte på jobb og måtte gå spissrotgang mellom kolleger fra Utdanningsforbundet som stiller i streikevester, sier Rune Nielsen. Han er lærer og plasstillitsvalgt på Mjølkeråen skole i Bergen og hovedtillitsvalgt for Skolenes lansforbund (SL) i Bergen kommune.
Han er ikke alene. Kritikken har haglet mot ledelsen i SL fra medlemmer og tillitsvalgte. Mobiltelefonene i Folkets Hus har vært rødglødende og det koker i sosiale medier.
Siste: Unio trapper opp streiken med over 13.000 medlemmer neste uke
Les svarene til forbundsleder Anne Finborud nederst i saken
Skuffet og deprimert over resultatet av oppgjøret
SL har forhandlet med KS gjennom LO Kommune og valgte å si ja til årets lønnsoppgjør. Det var bare Unio og Norsk Lektorlag som sa nei. Rammen for kommuneoppgjøret endte på 2,82 prosent, som er litt mer enn 2,7 prosent som ble rammen i privat sektor og ørlite mer enn forventet prisvekst på 2,8 prosent.
– Selv om noen av lærerne vil komme bedre ut, så er jeg veldig overraska og skuffet over at den sentrale ledelsen stemte ja. Akkurat nå er jeg ganske skuffet og deprimert, sier Rune Nielsen.
Han frykter omdømmetap for SL og utmeldelser. Mange medlemmer var klare til å streike på bakgrunn av et dårlig oppgjør i fjor, et koronaår som har vært utfordrende for mange – og det faktum at det er lærermangel og vanskelig å rekruttere nok lærere samtidig som det skjer en lærerflukt fra yrket.
Kommentar: «Lønnsoppgjørene må ikke bli en alles kamp mot alle. Det er uheldig at Unio nå spiller solo»
Mener SL har vært for lite offensive
– Unio kommer kanskje ikke til å få mer, særlig ikke hvis de havner hos Riksmekleren, men det er likevel en markering som kan være viktig fram mot neste års hovedoppgjør. Nå er det de som er offensive og handler, de har fått et mikrofonstativ for å snakke om lærernes situasjon, mens SL sitter igjen med svarteper. SL har vært for forsiktige, vi som pleier å være mer offensive, vi som i 2014 ikke godtok binding av lærernes arbeidstid, sier Rune Nielsen.
Han har registrert at hele den sittende ledelsen – forbundsleder, første og andre nestleder – var blant de fire i forhandlingsutvalget (som består av forbundsstyret) som stemte for å si ja – mot tre stemmer – og han synes det er merkelig og kritikkverdig at to medlemmer som kunne ha påvirket utfallet ikke møtte da forhandlingsutvalget hadde avstemning via Teams torsdag morgen.
– SL-ledelsen snakker mye om å lytte til grasrota, men i denne saken tror jeg ikke de har gjort det. Nå må de gå ut til grasrota og lytte til hva de tenker og mener om årets oppgjør og hvilke forventninger de har til neste års hovedoppgjør. De bør lytte til lokalforeningene og reise rundt og møte dem. Vi skal ha andre del av landsmøtet til SL til høsten, og da skal det legges strategi for hovedoppgjøret i 2022, sier Rune Nielsen.
Analyse: Hvis Unio får mer, kan LO, YS og Akademikerne kreve det samme
Skuffelse også i Elverum
– Folk var veldig klare til streik, selv om det er mellomoppgjør i år. Et dårlig oppgjør i fjor og koronaen har nok bidratt til det. Våre medlemmer er skuffa over at SL ga seg så lett. De spør om vi nå skal la Utdanningsforbundet ta kampen for oss. Vi har vært de tøffe, folk er overraska, sier Marta Skorem, som er lærer og plasstillitsvalgt for SL ved Elverum ungdomsskole.
Hun mener det er viktig at ledelsen i SL nå kommer med en tydelig forklaring på hvorfor SL sa ja.
– Er forklaringen at de har vært redde for å tømme kampfondet for å ikke kunne stå sterkt nok ved neste hovedoppgjør? undrer Marta Skorem.
Marta Skorem forteller at det blant medlemmene nå er dannet et inntrykk av at SL ikke får nok støtte innad i LO Kommune i lærernes lønnskamp.
– Vi har fått masterkrav til lærere og LO skal rekruttere flere medlemmer gjennom LO for alle. Hvis LO skal organisere lærere, så må det vises støtte i handling og ikke bare i ord, sier Marta Skorem.
Debatt: «Lønn forhandler vi best sammen», skriver Anne Finborud
(Saken fortsetter under bildet)
KRITISK: – Hvis LO skal organisere lærere, så må det vises støtte i handling og ikke bare i ord, sier lærer og tillitsvalgt Marta Skorem. Hun etterlyser støtte innad i LO Kommune til lærernes lønnskamp.
Sidsel Valum
Dette svarer forbundsleder Anne Finborud
Avtroppende forbundsleder Anne Finborud i Skolenes landsforbund avviser bestemt at det har vært frykt for å tømme kampfondet og for å stå svekket foran neste års hovedoppgjør som er forklaringen på at hun og flertallet i forhandlingsutvalget sa ja til oppgjøret.
– SL har god økonomi og det har ikke vært vår begrunnelse. Vi fant at det ikke var mulig å presse ut mer, sier Anne Finborud om at de sa ja til ramma på 2,82 prosent. KS sto i utgangspunktet fast på ramma fra frontfaget på 2,7 prosent.
Finborud forteller at hovedkampen til SL sto om ramma, fordeling av penger til ulike stillingsgrupper og å få så lite som mulig i potten til lokale forhandlinger. Hun beklager at SL savner allierte i spørsmålet om lokal pott, da det var andre hovedorganisasjoner som ønsker det.
I et skriv som sendes alle medlemmer i dag, lover forbundsledelsen at SL sentralt vil bistå tillitsvalgte i de lokale forhandlingene i år for å få mest mulig uttelling med hjemmel i de sentrale føringene om rekruttering til undervisningsstillingene.
Anne Finborud mener at SL i årets oppgjør har fått rimelig god fordeling på lønnstrinnene til de stillingsgruppene medlemmene er i.
![Warning](/neodirect/static/9/New elements 2024/Icons/warning.png)