Beredskap er alles ansvar, sier forbundsledere
Selv om Norge har kommet igjennom både pandemi og naturkriser, må arbeidet med å styrke beredskapen holdes varmt, mener forbundsledere i LO.
TOTALBEREDSKAP: Jørn Eggum (t.v.), Torbjørn Bongo og Kjersti Barsok er enige om at deres medlemmer spiller en viktig rolle for beredskapen i Norge.
Nina Hanssen
nina.hanssen@lomedia.no
– En sterk fagbevegelse spiller en avgjørende rolle i totalberedskapen for Norge. Vi er avhengig av dere som er her i dag, sa Elisabeth Aarsæther, direktør i DSB, under en debatt på Arendalsuka mandag.
Seansen arrangert av LO handlet om trussel- og risikobildet Norge står overfor, hva som kreves for å stå imot, og hvordan arbeidslivets parter kan bidra.
Til å diskutere etter direktør Aarsæther i DSB sin innledning satt både forbundsleder Mette Nord i Fagforbundet, forbundsleder Jørn Eggum i Fellesforbundet, forbundsleder Kjersti Barsok i NTL, forbundsleder Torbjørn Bongo i NOF og Bernt G. Apeland som er administrerende direktør i Virke. Alle var enige om at alle må forberede seg bedre foran neste krise. Barsok sa at i tillegg til kriser som mulig krigstrussel og pandemi er også demokratiet under trussel og noe vi må ta på alvor.
– Vi må forberede oss bedre
Aarsæther var glad for at mange arrangement under årets Arendalsuke handler om beredskap.
– Norge er langt mot nord og vi må være forberedt alt som kan gå galt. Beredskap handler om at vi skal være forberedt på at samfunnet vårt må fortsette å fungere, selv om vi har en ekstern trussel. For selv om kanskje en pandemi er over, så vet vi aldri hva som kommer. Vi vil snart slippe en rapport om hvordan vi taklet uværet Hans. I den røper vi at vi lærte mye fra pandemien og at alle samarbeidet veldig godt, røpet hun.
Direktøren sa at det viktigste er at alle er forberedt og tar diskusjonene på arbeidsplassene, i organisasjonene og i det offentlige ordskiftet.
– Vi er snart 5,5 millioner innbyggere i Norge. Tenk på hvilken motstandskraft det er, sa hun.
– Det er lite nytt under stjernene. Mennesker trenger mat, vann, varme og trygghet. Vi må også trene på egenberedskap. Det er viktig å stille seg spørsmål om dere har et hjem som er forberedt på å klare seg med mat, drikke og uten internett en uke, sa hun.
Direktøren understreket samtidig at de som representerer fagforeninger har en sentral rolle å spille ved en mulig krise.
– Vi vil ha mer av dere hvis det blir krise, sa hun.
Styrk offentlig sektor
De fire forbundslederne i panelet var glad for å høre at fagbevegelsen er viktig i totalberedskapen. Barsok, som leder NTL, takket direktør Aarsæther for å legge vekt på innsatsen til de fagbevegelsen i kriser. Hun mener også en sterk offentlig sektor er avgjørende.
– Ingen av oss her tviler på at vi trenger kunnskapsrike byråkrater for å håndtere hverdagen og kriser som oppstår i samfunnet. Jeg mener totalberedskap handler om å styrke offentlig sektor for at vi skal kunne ha et samfunn som faktisk fungerer slik at vi kan leve som normale, trygge liv, samtidig som vi enten håndterer krise eller forbereder oss på krise, sa hun.
Barsok nevnte enda en trussel som skremmer henne.
– Det er trusselen mot demokratiet, som kan føre til at vi ender opp med et samfunn der ingen har tillit til hverandre. Denne trusselen har også vi i fagbevegelsen ansvar for å minimere, sa hun.
Mette Nord i Fagforbundet kjenner igjen trusselbildet som ble presentert, og sa at for de handler det om å ha kapasitet nok slik at de i kommunene kan takle kriser som treffer enten det er pandemi eller krigs- eller cybertrusler som slår ut viktig infrastruktur.
Forbundsleder Eggum sa at også LO i privat sektor er opptatt av cybersikkerhet og at alle skal med.
– Det spesielle med Norden er at vi har et samfunn med mye tillit til hverandre, politikere og måten vi organisere samfunnet på. Det er viktig å ta vare på dette samfunnslimet, sa han.
PANEL: DSB-direktør Elisabeth Aarsæther (f.v.), NTL-leder Kjersti Barsok, Fagforbundet-leder Mette Nord, Fellesforbundet-leder Jørn Eggum, leder Hans Sande i Sjøoffisersforbundet, NOF-leder Torbjørn Bongo og administrerende direktør Bernt G. Apeland i Virke diskuterte totalberedskap på et arrangement på Arendalsuka mandag.
Nina Hanssen
Lærte vi av pandemien?
Hans Sande i Norsk Sjøoffisersforbund sa at hans medlemmer lever under en konstant trussel, litt avhengig av hvor de er i verden.
– Det virker som vi ikke har lært noe av pandemien. Eneste grunnen til at vi kom gjennom pandemien var jo sjøfolkene, som ikke fikk gå i land. Vi tok fra en yrkesgruppe alle rettigheter for å serve verdenssamfunnet. Men hva lærte vi av den isoleringen av sjøfolkene som vi nå ikke skal gjøre neste gang? Spurte han.
Andre trusler hans medlemmer lever med er digitalisering og cybersikkerhet.
– I dag seiler skip med 67 prosent av alle varer som går langs kysten av Norge under andre flagg enn det norske, minnet han om.
Totalforsvar og totalberedskap
NOFs forbundsleder Torbjørn Bongo minnet om at begrepet totalberedskap var noe NOF sammen med NTL og LO introduserte allerede i 2013.
– Måten vi tenkte totalberedskap på, lærte vi opprinnelig fra et totalforsvarskonsept. Og vi bad om en totalberedskapskommisjon. Det har vi fått gjennomslag for. Nå må også ressursene følge med. Jeg mener det viktigste handler om at vi må forberede oss på alt det som kan skje, vi må ha risikovurderinger og en klar ledelse som tar beslutninger på alle nivå.
Han minnet om at Forsvaret alltid har en sentral rolle ikke bare i krig men også i kriser og var glad for at dette var et tema for mange møter i Arendal denne uka.
– Det er fint at vi i LO nå har nådd igjennom med vårt budskap om at totalberedskap er noe alle har ansvar for, sa han.
Om han skulle nedprioritere ressurser for å styrke totalberedskapen vil det gått utover vei og brobygging. De andre paneldebattantene ville ikke si hvor det skulle kuttes.
– La private slippe til
Bernt G. Apeland, administrerende direktør i Virke, var også enig med DSB sjefen om at beredskap handler om å opprettholde samfunnet. Han skulle gjerne sett at mer ble overlatt til kommersielle aktører som er koordinert i en beredskapssituasjon.
– Kommunene er den aller viktigste etaten i sånne situasjoner til å gjøre de oppgavene som er viktigst men en bedre samhandling også med private aktører ville være bra, sa han.
Kjersti Barsok minnet om at panelet her representere ulike interesser og vi mener altså at vi trenger en sterk offentlig sektor selv om vi ikke skal gjøre alt.
– Når vi prater om å rigge totalberedskapen, så må vi ta en diskusjon om hvor det er mest hensiktsmessig at en oppgave løses og om vi har ressurser nok til det. Både stat, kommune, regionen og frivilligheten har viktige roller sammen med næringslivet, sa hun.
Men Barsok minnet om at under pandemien jobbet mange offentlige ansatte gratis etter at sektoren var sulteforet etter åtte år med stadig trangere budsjetter.
– Kapasiteten i veldig mange statlige virksomheter var nedskalert til et nivå som gjorde at vi ikke var forberedt på å håndtere en krise, sier hun.
Forbundsleder Kjersti Barsok avsluttet sin appell ved å si at det nå var viktig at virksomhetene trenger mer ressurser og flere politikere som tør å satse på beredskap selv om det er få som klipper snorer for noe som kanskje aldri skjer.
Bedre samspill
Elisabeth Aarsæther, direktør, DSB var enig med Apeland i at vi i Norge ikke er gode nok til å involvere markedet i beredskapsarbeidet, men at det foregår mye godt samarbeid rundt i kommunene, slik de så da de evakuerte stormen Hans.
![Warning](/neodirect/static/9/New elements 2024/Icons/warning.png)
Dette er en sak fra
Vi skriver om de ansatte i staten og virksomheter med statlig tilknytning.