Glansbildet av «verdens beste fengsel» slår sprekker: – Vi fikk ti gode år
Halden fengsel ble bygd med rom for utfoldelse innen kultur, studier, hage og ballspill. Men etter å ha mistet 81 stillinger på under fire år, står ute- og innerom tomme.
Uten mannskap utenfor matta, står fotballbanen ubrukt.
Eirik Dahl Viggen
edv@lomedia.no
Teknikeren på den oransje liften arbeider seg møysommelig opp og ned mastene som er plassert rundt muren på Halden fengsel.
Han monterer kameraer. På innsiden av fengselet har takene på celleganger og fellesarealer blitt utstyrt med små, hvite kamerakupler. Med færre på vakt, skal sikkerheten ivaretas med overvåking.
Men noen har vært bekymret. I oktober kom Sivilombudet på kontrollbesøk. Rapporten lå klar i mai. Den beskriver kritiske feil og mangler i forvaltningen av innsattes rettigheter.
Framtidas fengsel
Halden fengsel åpnet i 2010. Mønsterfengselet ble bygd på 300 mål tomt, til 1,4 milliarder kroner. Byggene ble satt opp med lengre avstand mellom celleavdelinger, verksted, skole og aktiviteter i friluft enn det som var vanlig.
Slik skulle straffegjennomføringen bli litt mer human.
– Vi fikk til mye den gangen gjennom programvirksomheten. Vi hadde midler til å hente inn folk på overtid når det trengtes, vi dro på kurs med overnatting, vi hadde tid til å være kontaktbetjenter, sier leder for NFF Halden fengsel, Ørjan Fallmo (56).
Så sent som i 2020 hadde fengselet 318 ansatte. Innsparinger har gjort at de per i dag bare har 236,6 stillinger.
De skal håndtere samme antall innsatte med en fjerdedel lavere kapasitet. Det krever tilpasning.
Flere tilbud og aktiviteter er lagt på is. Siden 2020 har arbeidsdriften kuttet 7,9 stillinger.
Høyere utdanning utgår som tilbud, uten tilgjengelig fengselsbetjent for å ivareta sikkerheten på undervisningsbygget.
YRKE I ENDRING: Ørjan Fallmo ser pendelen svinge tilbake mot statisk sikkerhet.
Eirik Dahl Viggen
Uegnet for kutt
Hvert enkelt skift er redusert med 12 fengselsbetjenter. Det sier noe om hvor mye mindre de får til å gjennomføre, ifølge Ørjan Fallmo.
– I løpet av ei uke er det ganske mange vakter som er borte. Det betyr at muligheten til å gå på kulturbygget, til trening og fotball utgår. Isteden blir det lufting utenfor avdeling.
Det var ikke slik det var tenkt. En av verdiene Halden fengsel har hatt å vise fram, var at innsatte kunne forlate sin egen avdeling og gå 300 meter i friluft til der de skulle arbeide eller gå på skole den dagen.
Å kunne møte andre innsatte enn de på gangen og andre ansatte, ga en opplevelse av normalitet. Nå kan de bare gå ut i luftegården bak avdelinga, fyre opp en røyk, spille litt ball eller gå en runde langs nettingen.
Halden hadde lenge sin egen bemanningsnøkkel. Men i 2021 ble de underlagt den samme nøkkelen som resten av fengslene. Med sykefravær oppe i 10–12 prosent, blir de ekstra sårbare.
– Det skaper store utfordringer for oss nå på grunn av avstandene her. Er vi kun åtte på avdeling, får vi ikke gjennomført aktivitet utenfor avdelinga, og det blir vanskelig å følge noen til besøk, sier Fallmo.
Et svært restriktivt besøksregime ble kritisert av Sivilombudet.
Sivilombudet påpeker
• Omfattende innlåsing.
• Redusert aktivitet.
• Regelen om minst åtte timer utenfor cella, anbefalt av Europarådets torturforebyggende komité og knesatt av Stortinget overholdes ikke.
• Vanlig med mindre enn fem timer utenfor cella per døgn.
• Manglende kartlegging av innsatte ved innkomst, inkludert om selvmordsfare.
• Halden fengsel må svare ut innen 30. august 2024 hvordan de skal gjøre betydelige utbedringer.
Les mer: www.sivilombudet.no
Gjenger og psykisk syke
Fallmo har vært fengselsbetjent siden 1993. Han begynner å kjenne igjen hverdagen fra den gang, da de drev mest med inn- og utlåsing. Siden kom det flere satsinger. Glansdagene var da han begynte i Halden fengsel i 2010.
– Vi fikk ti gode år. Siden har det bare gått nedover. Vi har mistet veldig mye på innholdssida. Vi har nesten ikke program lenger.
De har mindre tid til dynamisk sikkerhet, å være ute i fangemiljøet og være tilgjengelig for en prat.
Samtidig merker de også i Halden at de som fengsles nå krever mer enn i tidligere perioder.
Mange kommer fra gjengmiljøer, andre har betydelige psykiske utfordringer. Med 25 prosent færre på jobb, skal de håndtere langt mer krevende oppgaver.
– Før kunne du snakke med innsatte. Nå ber de deg holde kjeft. Vi merker også at særlig volden mellom innsatte har økt. Arbeidshverdagen blir mer stressende, samtidig som vi skal dokumentere mer, sier Fallmo.
Ei helg han og kollegaen måtte låse ned ei avdeling med 83 innsatte, skrev de 83 vedtak, for så i etterkant å måtte behandle klagene de mottok fra en betydelig andel av de innsatte. Det gir mer kontortid, mindre tid i åpent lende.
Kamerakontroll
Inne på et lite kontor i administrasjonsbygget, flimrer skjermbildet fra et kamera utenfor muren.
Her inne jobber Hans August Hauge (37). Han sjekker at digitale systemer virker som de skal, også kameraer som er satt opp i kjøkken og andre fellesarealer. Hauge, som er kasserer i NFF-foreninga, startet her som pliktårsbetjent i 2012. Han fulgte opp fire innsatte, to som primærkontakt, to som sekundær.
Han opplevde å ha tid og likte jobben godt. Nå har han skiftet fokus. Takket være IT-bakgrunnen sin, har han siden 2020 arbeidet på IKT.
– Det er fortsatt fokus på dynamisk sikkerhet, men med færre folk til å ivareta den. Kamera og automatiske låser er statisk sikkerhet. Men isolasjonsskader er det folk som må jobbe med, da hjelper det ikke med kameraer, sier Hauge.
kontroll: Hans August Hauge sluttet som kontaktbetjent og startet med overvåkning.
Eirik Dahl Viggen
Vold og uro
En vanlig soningsdag avvikles gjerne med å låse inne en hel avdeling mens den andre er ute. Midt på dagen bytter de.
– Dette har skapt mye frustrasjon. De innsatte klager på at de ikke får delta i aktivitet, sier Fallmo, som selv har avbrutt fridager for å kunne være med og sikre fangene utetid.
Aktivitetsteamet skal bidra til mindre isolasjon. Det kom på plass i fjor med seks stillinger.
Utfordringa er at de seks ble hentet fra førstelinja, det vil si fra staben av fengselsbetjenter. Mens de er i teamet, står turnusstillingene ledige.
At færre søker jobb i kriminalomsorgen, setter Fallmo i sammenheng med lønnsnivået. Av de som har sluttet i fengselet, arbeider mange nå i Tolletaten, i Nav og Bufetat – med betydelig høyere årslønn, både med og uten turnus.
– Halden fengsel er et fyrtårn i ferd med å slukkes, sier Fallmo.
«
Krevende idealer
Helge Valseth har vært fengselsleder i Halden et par år nå. Etter rapporten fra Sivilombudet, er det oppgaven hans å tette alle hullene.
Men bemanning er og blir det store hodebryet.
For tiden sliter han med å fylle sju ubesatte stillinger, og snart ytterligere fire; For å bøte på mannskapsmangelen, skal Halden fengsel tildeles fire såkalte Rambøll-stillinger, med midler bevilget etter fjorårets knusende rapport om fengselsansattes psykiske helse.
– Bemanning er en viktig årsak til mange av de funnene Sivilombudet har gjort. Både tilføringer etter revidert budsjett, og fire nye stillinger etter Rambøll-rapporten er positivt. Men det er fortsatt et sterkt behov for å styrke budsjettet til kriminalomsorgen, sier Valseth.
Sivilombudet oppsummerer godt med å peke på den kraftige reduksjonen i bemanning i senere år, mener fengselslederen.
Arealet til Halden fengsel er såpass stort at det krever mer ressurser, påpeker Valseth.
– Med samme budsjettildeling per innsatt som andre fengsler, og siden kaka ikke blir større er funnene til Sivilombudet dessverre ikke overraskende, sier han.
I tilfelle denne artikkelen gir inntrykk av at innsatte har mistet alle aktiviteter, så stemmer det ikke helt. Her drives fortsatt yrkesopplæring i storkjøkken og restaurantfag, lager, snekker- og bilverksted, og noe sportslig aktivitet.
Men bare de dagene det er nok folk på vakt.
![Warning](/neodirect/static/9/New elements 2024/Icons/warning.png)