Trygd
– Å ha tillit til Nav med sine lovnader og ord er ikke lenger mulig
Siden mai i fjor har saksbehandlingstiden for søknader om arbeidsavklaringspenger (AAP) økt med fire uker. Elisabeth Thoresen i AAP-aksjonen kaller situasjonen fortvilet.
Elisabeth Thoresen må igjen se seg nødt til å si ifra om at ventetidene hos Nav er blitt enda lengre.
Hanna Skotheim / Jan-Erik Østlie
Dagsavisen
I august 2023 skrev Dagsavisen om de økte saksbehandlingstidene i Nav. Men, til tross for lovnader om bot og bedring bare øker saksbehandlingstidene.
En AAP-søknad har i dag 15 ukers saksbehandlingstid. I mai 2023 var den 11 uker.
– Flere som tar kontakt med oss skriver også at de har ventet opp mot seks måneder på å svare på en slik søknad og blir stående uten noen løpende inntekt i flere uker og måneder, sier Elisabeth Thoresen, leder for AAP-aksjonen.
Nav bekrefter at saksbehandlingstiden har økt med fire uker for arbeidsavklaringspenger.
Thoresen legger til at i tillegg til de økte ventetidene for arbeidsavklaringspenger har også behandlingstiden på søknader om uføretrygd økt.
– Saksbehandlingstiden på en uføresøknad er i dag seks måneder, og ofte må søker vente lengre også her.
Arbeidsavklaringspenger (AAP)
Arbeidsavklaringspenger fra folketrygden skal sikre inntekt for personer som har behov for og får aktiv behandling, arbeidsrettede tiltak eller annen oppfølging med sikte på å få eller beholde arbeid.
Hvem får arbeidsavklaringspenger?
Arbeidsavklaringspenger skal sikre inntekt for personer som har nedsatt arbeidsevne på grunn av sykdom eller skade.
Som hovedregel må arbeidsevnen være nedsatt med minst halvparten til alle typer arbeid som vedkommende er kvalifisert for.
Arbeidsavklaringspenger gis til personer som har behov for behandling for å bedre arbeidsevnen sin, eller hjelp fra NAV for å beholde eller skaffe arbeid.
For å få arbeidsavklaringspenger må man bidra aktivt for å avklare om man kan komme i eller tilbake i arbeid.
Les mer på regjeringen.no
Folk fortviler
Hver dag skriver folk om lange behandlingstider på AAP-aksjonens Facebook-gruppe.
– Vi har enkelte som blir sykere av å vente i månedsvis på svar fra Nav på uføresøknader. Dette er syke mennesker som er så fulle av angst at de kan sende flere meldinger og innlegg i løpet av en dag. Vi tar imot og prøver å roe folk ned, det er en fortvilet situasjon som bare beviser at Nav-systemet ikke er godt og burde vært endret for lenge siden, sier Elisabeth Thoresen.
Nå står vi foran sommerferien, og da pleier behandlingstidene å øke enda mer, ifølge Thoresen.
– Ja, og det bekymrer veldig mange. Det store spørsmålet nå er hvilke grep Nav vil ta for at syke og uføre ikke bli stående uten en inntektssikring og for at behandlingstidene ikke skal bli enda lengre? Å ha tillit til Nav med sine lovnader og ord er ikke lenger mulig, sier en oppgitt Thoresen.
Prioritering
Et raskt blikk på AAP-aksjonens Facebook-side viser fortvilelsen og angsten hos folk som venter på en avklaring på sine søknader, og frykter at det i verste fall vil bli stående helt uten inntekt:
«De (Nav) overholder ikke egne frister, men jeg rammes. Slik er reglene. Jeg lurer på om det er noen politikere som har tenkt å ta opp denne utrolig urettferdige regelen?» skriver en anonym bruker.
Stine Olsen, direktør i Nav Arbeid og ytelser, har stor forståelse for at det er krevende å vente på svar fra Nav.
– Ja, det ser vi alvorlig på, og vi forsøker alt vi kan for at de som har rett på ytelse ikke blir stående uten penger til nødvendig livsopphold på grunn av lang ventetid. Så vi gjør vi alt vi kan for å holde saksbehandlingstiden så kort som mulig, blant annet ved å prioritere de eldste søknadene først, sier Stine Olsen.
– Ville det være en mulighet at Nav endrer flere av sine arbeidsrutiner i AAP-saker for å forhindre syke ikke blir stående uten en løpende inntektssikring mellom to AAP-løp?
– Vi har i 2024 fått midler til økt grunnbemanning, men det tar tid å rekruttere og få opp kompetansen. Vi forventer derfor en gradvis nedgang i saksbehandlingstiden i tiden fremover, sier Olsen som understreker at de har laget rutiner for å prioritere søknader som haster.
– En hastesak kan for eksempel være i et tilfelle hvor en person står i en situasjon hvor han ikke vil ha penger til nødvendig livsopphold. For å unngå dette har vi oppbemannet og styrka AAP- og uføretrygd-området hos oss, og vi bruker mer overtid, sier Stine Olsen.
– Men, det er litt forskjell på sakene våre. Noen søknader er enklere enn andre, noen er mer kompliserte og vil ta litt mer tid for oss å behandle fordi det i noen tilfeller vil være nødvendig å hente inn mer opplysninger, sier hun.
Burde forenkle
Ifølge Thoresen blir en ny AAP søknad etter ett AAP løp, behandlet likt som om det skulle være første gangen du søker en AAP.
– Vi får høre at det gjerne er etter at man har gått ut i et AAP-løp og skal over på et nytt, at det da ofte svikter fordi veilederne starter for sent med å vurdere hele arbeidsavklaringspengene. Kjenner du til denne problemstillingen?
– Vi prøver å ha gode rutiner for å følge opp at dialogen mellom veileder og den personen det gjelder, starter tidlig nok. Men det er klart at vi er helt avhengige av at den starter i god tid før AAP-perioden utløper. Nå er det jo sånn at den første perioden er tre år, og så kan du få en forlengelse på inntil to, sier Olsen i Nav.
– Men her burde det vel vært en forenklet saksbehandling?
– Loven krever at vi må vurdere om vilkårene fortsatt er oppfylt i henhold til de kravene loven stiller. Spørsmål om eventuelle forenklinger av regelverket må Arbeids- og inkluderingsdepartementet svare på, sier Stine Olsen.
– Mange er bekymret nå før sommerferien, de frykter at det da tar enda lengre tid. Gjør dere noe for å møte denne periodens utfordringer?
– Ja, det viktigste vi gjør der er å prioritere de eldste sakene først for å unngå at personer blir stående i en situasjon uten penger til nødvendig livsopphold, sier Stine Olsen.
Flere syke og uføre
– Hva er grunnen til at saksbehandlingstiden øker?
– Først og fremst at det har vært en økning på antall personer som mottar arbeidsavklaringspenger. Det er nesten 9000 flere ved utgangen av første kvartal i 2024 enn på samme tid i 2023. Sykefraværet i Norge er økende og det gjør at flere personer går over på AAP etter 52 uker sykemelding.
– Hva tenker du dette gjør med folk som allerede er syke og uføre når de blir usikre på om de faktisk har lønn å leve for?
– Det skal ikke være sånn at noen må gå hjemme og være redd eller bekymret for om de skal ha penger til livsoppholdet sitt. De som kjenner på det, vil jeg oppfordre til å ta kontakt med oss i Nav sånn at vi kan se hva vi kan hjelpe til med. Det er viktig. Og så gjør vi jo noe, vi følger veldig, veldig tett opp sånn at vi prøver å unngå slike situasjoner gjennom rett og slett å prioritere de eldste søknadene og gjennom oppbemanning.
– Er det de lokale Nav-kontorene som innhenter opplysninger og utarbeider arbeidsevnevurdering, eller er det hos Nav Arbeid og Ytelse som skal fatte selve vedtaket?
– Nav-kontoret og Nav Arbeid og ytelser har ulike roller i en AAP sak og vurderer ulike deler av saken. Det stemmer at det er det lokale Nav-kontoret som utarbeider en arbeidsevne vurdering og den er et viktig grunnlag i saken. Nav Arbeid og ytelser fatter selve vedtaket og der inngår de vurderingene som er gjort av det lokale Nav-kontoret, sier Nav-direktøren.
For uføre bosatt i utlandet er også saksbehandlingstiden økt. Hovedgrunnen er, ifølge Olsen, at antall søknader økte mye i 2023 sammenlignet med året før.
– Vi forventer at antall søknader fortsatt vil øke, sier Stine Olsen og legger til at det blant annet tar mye tid å innhente dokumentasjon fra utlandet.
– I dag er det oppgitt en gjennomsnittlig saksbehandlingstid på 20 måneder på Nav.no. De fleste søknadene blir likevel behandlet innen 15 måneder. Det gjelder de sakene hvor vi har mottatt alle nødvendige opplysninger, sier hun.
– Vi har i 2024 fått midler til økt grunnbemanning, men det tar tid å rekruttere og få opp kompetansen. Vi forventer derfor en gradvis nedgang i saksbehandlingstiden i tiden fremover.
En annen utfordring er utbetalinger til folk som har jobbet i utlandet, men nå bor i Norge. Ifølge Thoresen i AAP-aksjonen blir de ofte stående helt uten inntekt i flere måneder, og da også uten rettssikkerhet.
– Hva gjør Nav med dette?
– Generelt er saker der brukere har bodd i utlandet mer tidkrevende sammenlignet med «nasjonale» saker. Det er som regel fordi vi har behov for dokumentasjon fra utenlandske myndigheter, som det tar tid å innhente. Nav kan i mange tilfeller gjøre saken ferdig fra sin side i løpet av kort tid, men så blir den deretter liggende på vent i lengre tid før vi får nødvendig dokumentasjon fra utenlandske myndigheter. Hvis man blir stående uten penger å leve av, kan man ha rett til økonomisk sosialhjelp fra Nav, sier Stine Olsen.
![Warning](/neodirect/static/9/New elements 2024/Icons/warning.png)