Jernbane
Nå blir det mindre utsikt på Bergensbanen
De nye togene på Bergensbanen får mindre vinduer, seter som ikke kan snus med kjøreretningen og færre utganger.
Økonomi og dirftsstabilitet gjør at de nye vognene på Bergensbanen er uten vendbare seter - og med mindre vinduer og færre dører.
Vy/Øivind Haug
morten@lomedia.no
Sille Svenkerud Førner, prosjektleder for de nye fjerntogene i Norske tog, bekrefter det mange togentusiaster har fryktet: Mange reisende på Bergensbanen – og på de andre strekningene som skal ta i bruk de nye fjerntogene – risikerer å sitte mot kjøreretningen.
Årsaken er kort og godt økonomi og driftsstabilitet.
– Å ha faste seter besluttet vi ganske tidlig i prosessen. Vendbare seter vil resultere i en redusert ombordkapasitet, siden setene krever en større avstand mellom seteradene. Tap av opptil 40 seter har en uheldig samfunnsøkonomisk virkning og ble vurdert som en viktig faktor. Dessuten medfører vendbare seter betydelig høyere vedlikeholdskostnader, sier Førner.
Nye fjerntog
Norske tog har inngått avtale med Stadler om innkjøp av 17 nye fjerntog, med opsjon på anskaffelse av opptil 100 nye tog totalt.
Kontrakten ble signert i mars 2023 og har en kostnadsramme på åtte milliarder kroner.
De nye fjerntogene skal trafikkere Bergensbanen, Dovrebanen, Sørlandsbanen og Nordlandsbanen. Togene på Bergensbanen skal erstattes først.
Togene vil bestå av åtte vogner med en total kapasitet på inntil 464 sittende passasjerer.
Topphastigheten er 200 km/t.
Det kjøpes inn tog til både elektrifiserte og ikke-elektrifiserte toglinjer, inkludert bimodale tog.
De første togene vil komme til Norge for testing i 2026
Første tog settes i trafikk på Bergensbanen sommeren 2027.
Holde utgiftene nede
Hun konstaterer at det brukes mange vedlikeholdstimer på å holde setene i funksjon. Selv om kvalitet har vært viktigere enn kostnader i anskaffelsen av fjerntogene, har Norske tog vært veldig opptatt av at utgiftene til vedlikehold skal holdes nede.
– Alt vi gjør av tekniske endringer underveis, beregner vi vedlikeholdskostnader for. Dette er noe alle operatørene er informert om. Vi beslutter endringene etter dialog med operatørene, sier Førner.
1400 krav
Det er et omfattende prosjekt Norske tog har satt i gang. Førner sier det var mange krav – helle 1400 – som måtte være oppfylt for at en anbudsvinner skulle kåres. Motorvognsettet fra Stadler kom best ut. Dermed blir det ikke lokomotiv og vogner i framtida på Bergensbanen og de andre fjerntogstrekningene.
Det gjør også at det blir noen begrensninger i forhold til hva mange ønsker seg. Blant annet mindre vinduer og færre dører.
– Vognkassen er lagd av aluminium, og derfor må vi ha noe mindre vinduer enn det man ønsket seg. Vogna skal tåle store påkjenninger, sier Førner.
Hun understreker at det likevel har vært høy bevisthet i designfasen at alle passasjerer skal kunne se ut av et vindu.
– Noen vil så klart ha et bedre utsyn enn andre, men det var viktig for Norske tog at ingen passasjer må sitte ved en vegg uten utsyn i det hele tatt.
Ikke lokaltog
Det er også grunnen til at det går fra to til én dør i hver vogn. Førner påpeker at dagens dører er relativt smale. De nye dørene blir bedre, for å sikre en god passasjerflyt ved stasjonene.
– Og så er dette et fjerntog – ikke et lokaltog med mange pendlere. Det er lagt inn lengre stopp på de store stoppene som Finse, Gol og Ål. Selv om Bergensbanen tåler forsinkelser, så vil rutetabellen bli holdt også med disse dørene, sier Førner.
Hun påpeker at de nye togene har to rullestolheiser på begge sidene av toget, noe som vil bidra til å holde forsinkelsene nede.
Førner sier både Norske tog og Stadler er opptatt av vognkassene, eller selve vognen i toget. Disse tåler ikke mange endringer før de må tilbake til tegnebrettet.
– Skal det gjøres endringer på selve konstruksjonen, må hele prosjektet restartes. Det har vi ikke tid til. Både Bergensbanen og Nordlandsbanen trenger nye tog. Når det er sagt, er vi sikre på at de reisende kommer til å bli fornøyde, sier Førner.
God dialog
Prosjektlederen understreker at dialogen med de tre operatørene som skal bruke togene i den daglige driften, har vært tett. Det er tre operatører som skal ha likt materiell, men som har ulike behov.
– Vi har fått innspill fra selskapene, lokførerne og ombordpersonalet. Så er det selvfølgelig ikke alt vi kan ta hensyn til. Men dialogen og samarbeidet med og mellom de involverte selskapene har vært god. Resultatet vil bli tog som er de mest moderne i Europa. Det kommer til å bli kjempebra, fastslår Førner.
![Warning](/neodirect/static/9/New elements 2024/Icons/warning.png)
Dette er en sak fra
Vi skriver om de ansatte i alle deler av jernbanen og busstransport.